Головне Управління  ДПС В Івано-Франківській області повідомляє:

Увага! З 1 січня 2021 року стартувала кампанія декларування доходів громадянами
З 1 січня 2021 року розпочалася кампанія декларування громадянами доходів, отриманих у 2020 році. 
Обов’язок громадянина подати річну податкову декларацію передбачає Конституція України (ст. 67).
Згідно вимог Податкового кодексу України обов’язковому декларуванню підлягають:
доходи, з яких при нарахуванні або виплаті податок на доходи фізичних осіб не утримувався;
доходи від особи, яка не є податковим агентом (в тому числі від здачі в оренду власного рухомого чи нерухомого майна, продажу власного майна, продажу власної сільгосппродукції фізичним особам, тощо);
спадок  від осіб, які не є членами сім’ї першого та другого ступеня споріднення та подарунки від осіб, які не є членами сім’ї першого ступеня споріднення;
доходи від продажу інвестиційних активів;
іноземні доходи.
Враховуючи низку обмежень, встановлених  з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, пропонуємо подавати декларацію в електронній формі – це зручно, безкоштовно, цілодобово, економно у часі та без помилок.  
Для подання декларації в електронній формі необхідно користуватися сервісом ДПС України «Електронний кабінет» (cabinet.tax.gov.ua), попередньо отримавши кваліфікований електронний підпис.

Оподаткування ФОПів з 1 січня 2021 року: які зміни очікувати
Платники податків, які знаходяться на 1, 2 та 3 групі єдиного податку, що з 1 січня 2021 року змінюються  суми податків і зборів у зв’язку із збільшенням мінімальної заробітної платити до 6000 гривень, та прожиткового мінімуму до 2270 гривень.
Відповідно до цього податки та збори складатимуть:
- для першої групи єдиного податку (до 10% від прожиткового мінімуму) – 227 грн;
- для другої групи єдиного податку (до 20 % від мінімальної заробітної плати) – 1200 грн;
- для третьої групи єдиного податку 5% від походу або 3% + ПДВ;
- єдиний соціальний внесок (22% від мінімальної заробітної плати) – 1320 грн – мінімальний розмір, а 19 800 грн – максимальна сума внеску, у разі отримання доходу понад 90 000 тис грн на місяц;
При наявності найманих працівників, мінімум, який підприємець буде зобов’язаний сплатити:
- заробітна плата робітнику – 6000 грн;
- єдиний податок за найманого працівника – 1320 грн;
- податок з доходів фізичних осіб (утримується з заробітної плати, складає 18% від нарахованої платні) – 1080 грн;
- військовий збір (утримується з заробітної плати, складає 1,5% від нарахованої платні) – 90 грн.
При цьому треба враховувати, що сума заробітної плати, яка дає право на податкову соціальну пільгу складатиме 3180 грн:
- загальна пільга – 1135 грн;
- підвищена пільга – 1702,5 грн;
- максимальна  пільга – 2270 грн.
Від розміру мінімальної заробітної плати залежить розмір туристичного збору:
 - 0,5 % для внутрішнього туризму – 30 грн;
 - 5 % для зовнішнього туризму – 300 грн,
та податку за нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки: 0,5% від мінімальної заробітної плати з розрахунку на 1 м. кв – 30 грн. Процентні ставки по туристичному збору та нерухомості встановлюються за кожною адміністративно-територіальною одиницею окремо, відповідним рішенням місцевих органів влади.

Єдиний рахунок для сплати податків
З 01 січня 2021 року запроваджується єдиний рахунок для сплати податків. Щоб скористатися даним рахунком необхідно дотримуватися рекомендацій розміщених на офіційному вебпорталі ДПС України за посиланням https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/446976.html.
Покроково:
1. – через Електронний кабінет подати «Повідомлення про використання єдиного рахунку» за формою J/F 1307001.
2. – отримати квитанцію про включення до Реєстру платників, які використовують єдиний рахунок.
3. – надати до обслуговуючого банку розрахункові документи із зазначенням реквізитів  єдиного рахунку на загальну суму без визначення одержувачів або з визначенням одержувачів.
УВАГА! Ті платники, які не подали Повідомлення за формою J/F 1307001, продовжують сплачувати платежі безпосередньо на бюджетні/не бюджетні рахунки.
Пам’ятайте: відмовитися від використання єдиного рахунку можна буде лише з 1 січня 2022 року.
Підписуйтесь на Telegram-канал Державної податкової служби України https://t.me/tax_gov_ua 
Спілкуйся з Податковою службою дистанційно за допомогою сервісу «InfoTAX» 

Річний перерахунок ПДФО
Роботодавець платника податку на доходи фізичних осіб (далі – ПДФО) зобов’язаний здійснити, у тому числі за місцем застосування податкової соціальної пільги (ПСП), перерахунок суми доходів, нарахованих такому платнику ПДФО у вигляді заробітної плати, а також суми наданої ПСП:
► за наслідками кожного звітного податкового року під час нарахування заробітної плати за останній місяць звітного року;
► під час проведення розрахунку за останній місяць застосування податкової соціальної пільги у разі зміни місця її застосування за самостійним рішенням платника податку або у випадках, визначених п.п. 169.2.3 п. 169.2 ст. 169 ПКУ (обмеження щодо застосування податкової соціальної пільги);
► під час проведення остаточного розрахунку з платником податку, який припиняє трудові відносини з таким роботодавцем.
Норми встановлені п.п. 169.4.2 п. 169.4 ст. 169 Податкового кодексу України (далі – ПКУ).
Підпунктом 169.4.3 п. 169.4 ст. 169 ПКУ передбачено, що роботодавець та/або податковий агент має право здійснювати перерахунок сум нарахованих доходів, утриманого ПДФО за будь-який період та у будь-яких випадках для визначення правильності оподаткування, незалежно від того, чи має платник ПДФО право на застосування ПСП.
Результати річного перерахунку сум доходів, нарахованих платнику ПДФО у вигляді заробітної плати, а також сум наданих ПСП відображаються працедавцем у Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за ф. № 1 ДФ, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4 із змінами та доповненнями.
Якщо внаслідок здійсненого перерахунку виникає недоплата утриманого ПДФО, то сума такої недоплати стягується роботодавцем за рахунок суми будь-якого оподатковуваного доходу (після його оподаткування) за відповідний місяць, а в разі недостатності суми такого доходу – за рахунок оподатковуваних доходів наступних місяців, до повного погашення суми такої недоплати (п.п. 169.4.4   п. 169.4 ст. 169 ПКУ).
При цьому, якщо внаслідок здійсненого перерахунку виникає переплата ПДФО, то на її суму зменшується сума нарахованого податкового зобов’язання платника ПДФО у відповідному місяці.
 Підписуйтесь на Telegram-канал Державної податкової служби України https://t.me/tax_gov_ua
Спілкуйся з Податковою службою дистанційно за допомогою сервісу «InfoTAX»

Закон України № 1017-ІХ: зміни щодо застосування РРО/ПРРО
10 грудня 2020 року набрав чинності Закон України від 01 грудня 2020 року № 1017-ІХ, яким внесено зміни до Податкового кодексу України та інших законів України щодо лібералізації застосування реєстраторів розрахункових операцій платниками єдиного податку та скасування механізму компенсації покупцям (споживачам) за скаргами щодо порушення встановленого порядку проведення розрахункових операцій частини суми застосованих штрафних санкцій.  Зокрема визначено ліміти для фізичних осіб – підприємців (ФОП) – платників єдиного податку, виходячи із встановлених законом на 1 січня податкового (звітного) року розмірів мінімальної заробітної плати:
I група – 167 розмірів мінімальної заробітної плати замість 1 млн гривень;
II група – 834 розміри мінімальної заробітної плати замість 5 млн гривень;
III група – 1 167 розмірів мінімальної заробітної плати замість 7 млн гривень;
Законом № 1017-ІХ скасовано норми щодо застосування механізму «кешбек» та  подовжено до 01 січня 2022 року застосування понижених розмірів фінансових санкцій за порушення суб’єктами господарювання окремих вимог закону щодо використання реєстраторів розрахункових операцій/програмних реєстраторів розрахункових операцій (далі – РРО/ПРРО) під час проведення розрахункових операцій. Законом передбачено незастосування РРО/ПРРО під час надання дистанційних послуг, розрахунки за які здійснюються виключно за допомогою банківських систем дистанційного обслуговування та/або сервісів переказу коштів.
Крім того, до 01 січня 2022 року відтерміновано обов’язкове застосування РРО/ПРРО для ФОП, які є платниками єдиного податку другої – четвертої груп та обсяг доходу яких протягом календарного року не перевищує 220 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року, незалежно від обраного виду діяльності, крім тих, які провадять діяльність у сферах з істотними ризиками ухилення від оподаткування. Нагадаємо, що з переліку ризикових виключено інтернет-торгівлю, роздрібну торгівлю вживаними товарами, діяльність ресторанів та кафе, туристичні агентства та операторів, готелів, реалізацію текстилю (крім реалізації за готівкові кошти на ринках), продаж автозапчастин. 

Що потрібно знати про типи програмних РРО
З метою заповнення розділу 4 «Дані щодо ПРРО» заяви про реєстрацію програмних реєстраторів розрахункових операцій за ф. № 1-ПРРО (далі – Заява за ф. № 1-ПРРО), поняття тип програмного реєстратора розрахункових операцій (далі – ПРРО) означає:
- тип ПРРО «стаціонарний» означає, що такий програмний РРО встановлений на конкретну господарську одиницю та використовується за адресою, зазначеною в реєстраційній Заяві за ф. № 1-ПРРО;
- тип ПРРО «пересувний» означає, що такий програмний РРО зареєстрований на конкретну господарську одиницю (наприклад автомобіль), але може використовуватися на всій території України на такій господарській одиниці;
- тип ПРРО «каса самообслуговування» означає, що такий програмний РРО встановлений на конкретну господарську одиницю та використовується за адресою, зазначеною в реєстраційній Заяві за ф. № 1-ПРРО, при цьому його застосування не передбачає залучення касира (наприклад платіжний термінал);
- тип ПРРО «інтернет торгівля» означає, що такий програмний РРО встановлений на конкретну господарську одиницю і використовується за адресою, зазначеною в реєстраційній Заяві за ф. № 1-ПРРО, та при його застосуванні можливе залучення касира (інтернет-магазин (сайт).
Нагадуємо, що суб’єкти господарювання можуть зареєструвати  програмний РРО, скориставшись безкоштовним програмним рішенням, яке розміщено на веб-сайті ДПС України у банері «Програмні РРО».

#Новації_Закону_1072: у якому випадку штрафні санкції не застосовуються
Законом України від 04 грудня 2020 року № 1072  "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо соціальної підтримки платників податків на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" внесено зміни до Податкового кодексу.
Зокрема, підрозділ 10 розділу ХХ доповнено пунктом 23, яким передбачено, що у разі погашення у повному обсязі грошовими коштами платниками податків протягом шести місяців з дня набрання чинності Законом України суми податкового боргу (без штрафних санкцій, пені, крім несплачених процентів за користування розстроченням/відстроченням), що виник станом на 1 листопада 2020 року, та за умови сплати поточних податкових зобов'язань у повному обсязі, штрафні санкції і пеня, що залишилися несплаченими на дату повної сплати такого податкового боргу, підлягають списанню у порядку, визначеному для списання безнадійного податкового боргу, за заявою платника податків.
Положення цього пункту не застосовується щодо:
- великих платників податків, що відповідають критеріям, визначеним підпунктом 14.1.24 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу;
- осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Кодексом України з процедур банкрутства;
- осіб, щодо яких наявні судові рішення, що набрали законної сили, якими розстрочено (відстрочено) стягнення податкового боргу;
- банків, на які поширюються норми Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб";
- осіб, які мають податковий борг з митних платежів;
- осіб, які мають заборгованість зі сплати санкцій за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пені.
Штрафні санкції і пеня, що підлягають застосуванню та нарахуванню у зв'язку зі сплатою такого податкового боргу, не підлягають застосуванню та нарахуванню, а нараховані підлягають коригуванню до нульових показників.